KURZUS: Közlekedésbiztonsági és környezetvédelmi diagnosztika

MODUL: Előadások

9. hét Futómű-diagnosztika mozgatópadon

| A lecke célja: A gépjárművek használata során a futóműalkatrészek csatlakozási és rögzítési pontjai fellazulhatnak a kapcsolódó elemek kopása miatt. Az így jelentkező hibák nagymértékben befolyásolják a menetbiztonságot és az utazási komfortot. Ezen meghibásodások diagnosztizálása fontos feladat. A lecke ennek módszereit mutatja be.
Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha
ismeri a futóművek bekötési pontjainak meghibásodási lehetőségeit és azok következményeit ismeri a futómű-holtjáték vizsgáló padok felépítését és működését ismeri a futómű-holtjáték vizsgálati technológiákat és azok kiértékelését
Időszükséglet: A tananyag elsajátításához körülbelül 90 percre lesz szüksége.
Kulcsfogalmak:
jármű-felfüggesztési elemek gépi működtetésű futómű mozgatópad a futóműhibák minősítése mozgatópadon a mozgatópadok mozgásviszonyai, és az azokkal diagnosztizálható hibák
Tevékenység: Gyűjtse ki a leckéből azokat a területeket, amelyek a jármű felfüggesztési elemek meghibásodásaira, és azok diagnosztizálására vonatkoznak.
Tartalom:
A gépjárművek használata során a futóműalkatrészek csatlakozási és rögzítési pontjai fellazulhatnak a kapcsolódó elemek kopása miatt. Ezen túlmenően a szakmai gyakorlatban rendellenes elhasználódásként repedéssel, töréssel, vetemedéssel, valamint a gumi-fém ágyazások elfáradásával, elválásával is találkozhatunk. Az így jelentkező hibák nagymértékben befolyásolják a menetbiztonságot és az utazási komfortot.
A jármű-felfüggesztési elemek jellemző meghibásodásai az alábbiak lehetnek:
a lengőkaroknak a tengelytesthez kapcsolódó gumiágyas rögzítési pontjai fellazulnak, a gumiperselyek rugalmas betétjei megrepednek, ezáltal a lengőkar rögzítettsége nem megfelelő, a lengőkarok a kerékagyhoz gömbcsuklókkal kapcsolódnak, ezek a használat során megkopnak, a kormányösszekötő rudazatok gömbfejei és csuklói megkopnak, a stabilizátorok rögzítési pontjai fellazulnak, eltörnek, a kerékcsapágyak holtjátéka megnövekszik, esetleg törés következik be, a merev tengelyes felfüggesztés függőcsapszegeinek kopása, törése, a karambolos gépjárművek szakszerűtlen javításából származó vetemedések, repedések, törések.
A közlekedésbiztonsági szempontok miatt a többször módosított 5/1990. (IV. 12.) számú KöHÉM rendelet értelmében a futómű bekötés szerkezeti elemeinek, a kormányrudazat és a kerékcsapágy ellenőrzése céljából gépi működtetésű futómű mozgatópadot kell alkalmazni a hatósági műszaki vizsgán. Az alábbi táblázatban néhány példát mutatunk be a műszaki vizsgán ellenőrzött gépjárművek egyes hibáinak minősítéséről.
Futóműhibák minősítése a hatósági műszaki vizsgán
1. ábra
A futómű bekötési pontok vizsgálata mozgatópadon
A gépjárművek hatósági vizsgatechnológiája a futómű, illetve kerékfelfüggesztés ellenőrzésénél az alábbi műveleteket írja elő:
a felerősítések, a felfüggesztési (bekötési) pontok elmozdulás vizsgálata, a trapézkarok és tengelyek állapotellenőrzése, a gumialkatrészek (szilentblokkok) állapotellenőrzése, a gömbfejek trapézkarokra rögzítésének állapotvizsgálata, a stabilizátorok, és azok felfüggesztésének állapotvizsgálata, a függőcsapok és gömbfejek rögzítésének és kopottságának vizsgálata, a kerékcsapágyak és csapágyjátékok vizsgálata.
A futómű bekötési pontok, az ágyazások, az agyhajtások rögzítésének, valamint a csapágyazás illesztési- és a csatolási-játékai - elsősorban haszonjárműveknél - csak jelentős gumiabroncs talperők hatására válnak jól vizsgálhatóvá. Az érdemi vizsgálathoz szükséges erőbevezetés még személygépjárművek esetén is csak korlátozottan valósítható meg.
A vizsgálat eredményes végrehajtásához gépi erőbevezető pad szükséges. Ezzel biztosítható ugyanis a megkívánt irányú és nagyságú erő létrehozása, a mozgás reprodukálhatósága, a vizsgálathoz szükséges létszám csökkentése, az emberi erő megkímélése, a balesetveszély szinte teljes megszüntetése.
Mozgatópad
2. ábra
Futómű állapotvizsgálat mozgatópadon
A továbbiakban a mozgatópaddal létrehozható lehetséges mozgásokat és a mozgások révén végrehajtható vizsgálatokat ismertetjük.
A bal oldali vizsgálólap elfordulása
A mozgatópad 1. mozgás-fajtájaként a bal oldali vizsgálólap körív mentén a jármű középvonalának irányába fordul el (lásd ábra).
Ilyenkor a működtető gomb elengedésének után a rugó-visszatérítéses mágnesszelepek a mozgató munkahengert alaphelyzetbe hozzák, tehát a lap haladási iránnyal párhuzamos helyzetbe áll vissza. A gombot tetszőleges alkalommal meg lehet nyomni, vagy elengedni, mozgás közben is. A vizsgálólap forgásközéppontja a lap akna felőli harmadában található. Ha a jármű kerekei nem pontosan a forgásközépponton állnak, akkor ez a vizsgálati forma a kerekeket egymáshoz viszonyítva össze- vagy szétfordítja, ezzel egyidejűleg össze-, illetve szétfeszíti, a mozgás irányának megfelelően.
A baloldali vizsgálólap elfordulása
3. ábra
Ez a mozgatás a kormányzással azonos elmozdulásokat hoz létre a kormányműben, a kormányösszekötő rudazatban és a kerekeken. Ez a vizsgálat a kormányösszekötő rudazat gömbcsuklóit veszi igénybe, de a globoid csigás kormánygépek holtjáték vizsgálatánál is előnyös.
A vizsgáló lap forgatása a kormányösszekötő rudazatot úgy veszi igénybe, hogy a rudazat gömbcsuklóinak holtjátéka a váltakozó húzó- nyomó igénybevétel hatására láthatóvá válik. A járulékos oldalmozgás pedig a függőcsapszeg illetve a trapézkarok holtjátékának vizsgálatát teszi lehetővé.
Globoid csigás kormánygépek holtjáték vizsgálata
4. ábra
Kormányösszekötő rudazat vizsgálata
5. ábra
A jobb oldali vizsgálólap jármű hossztengelyére merőleges elmozdulása
A mozgatópad 2. mozgás-fajtája, hogy a jobb oldali vizsgáló lap a jármű hossztengelyére merőleges irányban mozdul el, majd a működtető gomb elengedése után alaphelyzetbe áll vissza.
A jobboldali vizsgálólap jármű hossztengelyre merőleges elmozdulása
6. ábra
A futómű csatlakozási elemek vizsgálata
7. ábra
Ez a vizsgálati forma a futómű elemek csatlakozásainak terhelésére szolgál.
A kerekeket a haladási irányra merőlegesen kifelé és befelé feszíti. Az alábbi ábrák azokat a jellegzetes helyeket, bekötési pontokat mutatja, melyek - járműterhelés alatt - vizsgálhatók, nevezetesen a függőcsap, a McPherson bekötés, a kerékcsapágyazások, a lengőkar csapágyazás, szilentblokk.
Mód nyílik az alvázak esetleges repedéseinek kimutatására is.
Függőcsap vizsgálata
8. ábra
McPherson bekötés vizsgálata
9. ábra
Kerékcsapágyazások vizsgálata
10. ábra
Lengőkar csapágyazás vizsgálata
11. ábra
Szilentblokkok vizsgálata
12. ábra
A vizsgálólapok azonos ütemben történő, menetirány szerint előre illetve hátra mozgatása
A mozgatópad 3. mozgás-fajtája, hogy a vizsgáló lapokat azonos ütemben menetirány szerint előre illetve hátra mozgatja.
A vizsgálólapok azonos ütemben történő, menetirány szerint előre illetve hátra mozgatása
13. ábra
Ez az igénybevétel csak a kerekek befékezett állapotában ad információt, hiszen egyéb esetben csak a kerekeket gördítjük előre - hátra. Ez az üzemmód mind az első, mind a hátsó futómű terhelését biztosítja.
Az alábbi ábra a trapéz lengőkarok és a torziós rúd terhelését mutatja.
Trapéz lengőkarok és a torziós rúd terhelése
14. ábra
A távtartórudas hídmegvezetés bekötési pontjai, a laprugós felfüggesztések ágyazásai, kötései is ennél a terhelésnél ellenőrizhetőek. Ikertengelyes, lap- és légrugós tengelyhidak és a kapcsolt felfüggesztés valamennyi kritikus pontja álló járműnél jól reprodukálhatóan egyedül az erőbevezető pad révén vizsgálható.
Járulékos vizsgálatok
A pad mozgatólapjának elfordítása révén járulékos hatásként láthatóvá válik a globoid csigás kormánygépek Pittmann tengelyének holtjátéka.
Az első tengely vizsgálata során, mikor a jobb oldali kerék alatti vizsgálólapot az akna irányában elnyomjuk, létrehozunk az első tengelyen egy haladási irányra merőleges, kb. 40 mm-es oldalirányú eltolást. Ez az elmozdulás a hátsó tengelyen befékezett kerekek esetében olyan igénybevételt jelent, mintha a hátsó hidat függőleges tengely körül el akarnánk fordítani. Merevhidas és független kerékfelfüggesztés esetén ilyenkor kitűnően látszanak a befogási pontok holtjátékai.
A vizsgáló lapok hosszirányú mozgatásának - a befogási helyek vizsgálata miatt is - fékezett kerekek mellett van értelme. A befékezett kerekek ilyen esetben a közúti fékezéshez hasonló erőhatásokat kapnak. Tárcsafékek esetében láthatóvá válik. hogy a fékszerkezet felerősítő és tartóelemeinek nincs-e játéka, billenése, vagy egyéb közlekedésbiztonságot veszélyeztető hibája. Ez a vizsgálat olyan kiegészítője a görgős fékpadi mérésnek is, amely a hagyományos vizsgálati eljárásból teljesen hiányzik.
A járulékos vizsgálatok hatásait az alábbi ábra tekinti át.
Járulékos vizsgálatok mozgatópadon
15. ábra
A mozgatópad telepítési szempontjai
A mozgatópad mechanikai egysége alapesetben munkagödörbe telepített kivitelű.
Mozgatópad mechanikai egysége
16. ábra
Speciális esetben lehet járósíkra fektetett rampás, illetve emelő-berendezésre telep(tett változatú is.
A mozgatópadok beépítése szerelőakna mellé, illetve gépjárműemelőre történhet
Mozgatópad beépítése
17. ábra
A mechanikai egység elhelyezésére szolgáló beton akna alján a beton legalább 10 cm vastagságú kell, hogy legyen, mert a mechanika rögzítése az aljzatbetonba fúrt horgonycsavarokkal történik.
A műszert - rendeltetéséből adódóan - általában vizsgálóaknára telepítik. A jobb és baloldali mechanikai egységhez az aknában hajlékony tömlőkön vezetik a hidraulikaolajat.
A vizsgálatok megkezdése előtt a gépkocsival kis sebességgel lehetőleg a vizsgálólapok közepére kell állni. Ügyelni kell a párhuzamos beállásra: a gépkocsi hossztengelye essen egybe a vizsgálópad középvonalával. Ezután a sebességváltót üresbe kell kapcsolni és a motort le kell állítani.

| Önellenőrző kérdések
1. Milyen módon vizsgálhatók a jármű-felfüggesztési elemek jellemző meghibásodásai?
| Kézi mozgatással és szemrevételezéssel.
| Gépi működtetésű futómű mozgatópadokkal.
| Egzakt módon nem vizsgálhatók.
2. Hogyan/hová telepíthetők a mozgatópadok?
| A mozgatópadok szerelőakna mellé, illetve gépjárműemelőre telepíthetők.
| A mozgatópadok szerelőakna aljára telepíthetők.
| Nem kell őket telepíteni, mobil kialakításúak
3. Alkalmasak-e a mozgatópadok a futóművek beállítására?
| Igen, kisebb beállítások elvégezhetők vele.
| Nem, csak a kopások és holtjátékok vizsgálatára.
| Igen, a futómű pontosan beállítható vele.
4. Az alábbiak közül mi vizsgálható mozgatópaddal?
| Kerékösszetartás.
| Kerékdőlés.
| Stabilizátor.
| Kerék.
5. Milyen mozgásfajtái vannak a mozgatópadnak?
| A vizsgáló lapok függőleges irányú mozgatása.
| A vizsgáló lapok össze-és szétfordítása, előre és hátra és oldalirányú mozgatása.
| A vizsgáló lapok ellentétes irányú függőleges mozgatása.
6. Mi vizsgálható a bal oldali vizsgálólap elfordulásával?
| A kormányzási szöghelyzet.
| A lengéscsillapító.
| A kormányösszekötő rudazat gömbcsuklóit veszi igénybe, de a globoid csigás kormánygépek holtjáték vizsgálatánál is előnyös.
7. A jobboldali vizsgálólap jármű hossztengelyre merőleges elmozdulása segítségével mi vizsgálható?
| Kormánymű.
| Sebességváltó.
| Függőcsap, a McPherson bekötés, a kerékcsapágyazások, a lengőkar csapágyazás, szilentblokk.
8. Mire szolgál a vizsgálólapok azonos ütemben történő, menetirány szerint előre, illetve hátra mozgatása?
| Ez az igénybevétel csak a kerekek befékezett állapotában ad információt, hiszen egyéb esetben csak a kerekeket gördítjük előre - hátra. Ez az üzemmód mind az első, mind a hátsó futómű terhelését biztosítja. A trapéz lengőkarok és a torziós rúd terhelését mutatja
| A gumiabroncsokat minősíti.
| A lengéscsillapítókat minősíti.
9. Hogyan lehet telepíteni a mozgatópadot?
| A műhely padozatába.
| A műhely bejárata elé.
| A műhely bejárata mögé.
| A mozgatópadok beépítése szerelőakna mellé, illetve gépjárműemelőre történhet.